Samhället utvecklas vanligtvis genom en samverkan mellan teknologisk utveckling och en ökad kunskap, men aldrig tidigare har samspelet mellan dem spelat en så viktig roll som i dag. Samhällets vardag är helt teknologiberoende och konsumenternas krav växer ständigt.
![](https://forummag.ksfmedia.fi/wp-content/uploads/2020/08/Stefan-Lindström.png)
Stefan Lindström är chef för Finlands generalkonsulat i Los Angeles och skriver om samhälle, teknologi och geopolitik
Det snabbt ökande tempot för även med sig ett ifrågasättande av den förändring teknologin innebär – för arbete, för samhället, för individen, men även för den traditionella demokratins framtid. Bör vi vara mer bekymrade över den värld vi skapar? Hur många finländare är i dag mer oroliga för teknologins inverkan på deras dagliga liv än för fem år sedan? Förmodligen alla. Därför är det viktigt att förstå teknologins och kunskapens dualistiska karaktär: all teknologi och kunskap kan användas till förmån för individer eller samhället, men också som ett verktyg mot dem.
Teknologin utmanar institutionerna. Den teknologiska utvecklingen i sig är inte ofördelaktig för samhället, snarare tvärtom. Teknologin skapar möjligheter och informationsflöden som aldrig förr. De digitala plattformarna har dramatiskt förändrat hur människor kommunicerar samt söker och delar nyheter och information – sann och falsk måste vi tillägga. När teknologin utvecklas mycket snabbare än våra traditionella demokratiska institutioner för det med sig betydande juridiska, sociala och kulturella konsekvenser. Det är hur speciellt företag använder data och teknologi vilket kan leda till en negativ inverkan på samhällets utveckling och särskilt individens rättigheter.
Nu används insamlad data i en allt större utsträckning även för politiska ändamål och manipulation. Detta förändrar hur medborgare ser på och uttrycker sin vilja i ett demokratiskt samhälle. När motsättningen mellan institutionerna och teknologin blir alltför stor, kan det leda till att samhället utvecklar en ohälsosam instabilitet, vilket vi i dag kan se på många håll. Medborgarna kan hålla politiker och beslutsfattare ansvariga på ett helt nytt sätt, men de sociala mediernas ofta negativa flöden innebär att förtroendet samtidigt försvinner för traditionella institutioner. Förtroende är en förutsättning för demokratisk styrning men nu är många besvikna över hur själva demokratin i praktiken hotar deras livsstil eller deras framtid. Folk litar inte längre på politiker, de litar inte på banker och företag och litar verkligen inte på media.
Demokratin måste försvaras. Ett kanske större hot är det falska medieflödes inverkan på individernas vad jag kallar ”politiska förståelse” – förstår de verkligen hur samhället fungerar? Denna utveckling, som är mycket tydlig även i Finland, skapar helt nya utmaningar. Möjligheten att påverka väljare indirekt samt cyberattacker mot viktig infrastruktur i vårt samhälle är i dag mångfalt kraftfullare vapen än alla traditionella vapen tillsammans. Det finns flera exempel på hur data och manipulation spelat en avgörande roll i val, de bästa kanske den amerikanska presidentvalskampanjen 2016, samt Brexit-omröstningen. Demokratins försvar kräver nu vad jag kallar för ”positiv teknologi” det vill säga ett digitalt skydd och aktivering av väljare och val. Att motverka detta kräver nya innovationer och strategier från teknologiföretag, samt olika nivåer av samarbete mellan regeringar.
Ny form av ledarskap behövs. Naturligtvis måste man också fråga sig om den nuvarande modellen för demokrati och beslutsfattandet i samband med den fortfarande fungerar? Kan politiker med tre till fyra års mandat hålla sig ajour med teknologins utveckling, hur samhället påverkas eller hur den globala ekonomin fungerar? Kan teknologi aktivera miljontals medborgare för att delta direkt i beslutsfattandet? Allt detta innebär även ett växande krav på en annan typ av ledarskap, kanske en annan typ av direkt demokrati. Det viktigaste är dock insikten om att om vi eroderar demokratins grundpelare, förlorar vi samtidigt den västerländska civilisationen, och vår uppfattning om mänskliga rättigheter kommer att utmanas. Teknologin måste utnyttjas för att arbeta för ett liberalt demokratiskt system och dess institutioner. Utan dem har vi ingenting. Detta gäller särskilt små länder som Finland.